Tudományos, politikai és hétköznapi argumentáció: intuitív megközelítések, formális elemzések

Napjainkban hálás téma az argumentáció elemzése. Virágzik a publicisztika, ám az érvek és cáfolatok sokszor a levegôbe csapnak. Csak kevéssel jobb a helyzet a tudomány sáncain belül. Noha helyenként kialakultak a tudományos érvek elôadásának elfogadott szabályai, e szabályok tudományáganként és régiónként változhatnak. De tanulságos megnézni, hogy egyazon tudományág és kultúrális régió (mondjuk az angolszász szociológia) érvelési rendjén belül is mekkorák a változatok. Például miként kerülik a fogáskeresést, a tudományos diskurzust a “formális” és a “kvalitatív” módszerek kutatói évtizedek óta, kritikai megjegyzéseiket saját, egyetértô közönségüknek tartogatva. De még egy szûkebb terület melegében maradva is meglepô, mennyi félreértô, a mondandó velején átsikló review-ra számíthatunk rangos lapoknál is – legyen bár a bírálat földbe döngölô vagy egekig magasztaló.
Milyen a jó, közérthetô, kommunikálható, “hézagmentes” tudományos érvelés? Milyen körítés, milyen szöveg mintázat segít “jól olvasni” egy amúgy jólformált érvet? Milyen pattern-ök segítségével fedi el a gyakorlott publicista érvelése hézagait? Mit segít a feszes érvelésben a matematika, a logika, és mit rejthet el akár a formulákhoz értô szemek elôl is? Milyen rejtett “etikett”, kimondatlan korlátozó szabályrendszer mellett zajlik a közéleti, illetve a diplomáciai érvelés, és milyen jelentésmódosító elemeket, beépített “ csúsztatásokat”  követelhet meg ilyenkor a kommunikáció fenntartása? Tetten érhetôek-e ezek a nem kimondott korlátok szigorú fogalmi elemzéssel? Mit kezdjünk érvelésünk “nem monoton” voltával, azzal, ha egy új információ a korábbi szilárd premisszák valamelyikét felülírja, ahogy nap, mint nap megtörténik tudományban, közéletben, gazdasági alkufolyamatokban? Milyen szerepe lehet a formális modellezésnek ilyen mozgó terepen?
A tervezett workshop ezekben a témákban vár éles, állításokkal és érvekkel megtámogatott elemzéseket, amelyek a helyszínen maguk is elemzés tárgyaivá válhatnak, egy szigorú, de kollégiális körben. A témakört szerteágazóra fogalmaztuk, mert különféle indíttatású, érdeklôdésû kutatók közremûködését várjuk. A fókusz azonban minden esetben az argumentáción lesz, szóljanak az elôadások bármely témáról. A 30-40 percesre tervezett elôadásokat bôségesen mért vitaidô követi. A cél nem feltétlenül az eltérô állápontok közelítése, hanem inkább a külön-külön értékes álláspontokhoz  tartozó kontextusok megkeresése lehet. Mik azok a felkutatatlan feltételek (ahogy a logikai formalizálásban mondjuk: “switch”-ek), amelyek mellett az egyik vagy a másik érvelés helytálló. Azaz: lehet-e úgy szélesíteni, árnyalni a tudományos kontextust további vonatkozásokkal, hogy az eltérô, releváns megközelítések végül egymást kiegészítve férjenek meg a közös konceptuális ernyô alatt? Lehet-e úgy összeveszni, hogy az eleve “kibékülést” szolgálja?